Title: HAM z - Elektrotechnika a radiotechnika - g) Sireni radiovych vln

Q: Značení vrstev ionosféry směrem od povrchu Země je
A: D, E, F1, F2

Q: Sluneční cyklus podílející se zásadně na šíření elektromagnetických vln má periodu
A: 11 let

Q: Pásma obvykle vhodná pro dálková spojení v noci jsou zejména
A: 160 m, 80 m, 40 m

Q: Běžná spojení v pásmu 70 cm jsou obvykle uskutečněna díky
A: přímé viditelnosti obou stanic

Q: Jak se chová ionosféra při velkém počtu slunečních skvrn?
A: pro dálkovou komunikaci jsou použitelné i kmitočty vyšší než 40 MHz

Q: Co ovlivňuje rádiovou komunikaci s výjimkou šíření přízemní vlnou a přímého paprsku?
A: sluneční aktivita

Q: Co se obvykle stane s rádiovou vlnou o kmitočtu nižším než MUF, je-li vyslána do ionosféry?
A: její část se vrátí zpět k Zemi

Q: Jaký vliv může mít geomagnetická bouře na šíření rádiových vln?
A: zhorší se šíření krátkých vln

Q: Na intenzitu přijímaného signálu nemá vliv:
A: napájecí napětí zdroje

Q: Maximální použitelný kmitočet pro spoj Praha–Tokio je 17 MHz. Které z uvedených pásem nabízí nejlepší podmínky pro spojení?
A: 20 metrů

Q: Co způsobuje, že KV rozptýlené (scatter) signály zní často zkresleně?
A: rozptýlená energie se do odrazové zóny dostává po různých drahách

Q: Který druh šíření umožňuje příjem signálů ve vzdálenostech větších, než umožňuje přízemní vlna a menších, než umožňuje ionosférické šíření?
A: rozptyl

Q: Jaká je průměrná výška ionosférické vrstvy E?
A: 100 km

Q: Proč je ionosférická vrstva F2 nejdůležitější z hlediska dálkového šíření?
A: jelikož je to nejvyšší vrstva

Q: Při šíření ve volném prostoru ve vzdálenostech větších než 10 λ klesá intenzita elektromagnetického pole (mV/m):
A: lineárně v závislosti na vzdálenosti

Q: Spojení odrazem od Měsíce (EME) se zpravidla uskutečňují
A: v pásmech 3 cm až 6 m